

 % !TEX encoding = UTF-8 Unicode

\documentclass[a4paper]{report}

\usepackage[T2A]{fontenc} % enable Cyrillic fonts
\usepackage[utf8x,utf8]{inputenc} % make weird characters work
\usepackage[serbian]{babel}
%\usepackage[english,serbianc]{babel}
\usepackage{amssymb}

\usepackage{color}
\usepackage{url}
\usepackage[unicode]{hyperref}
\hypersetup{colorlinks,citecolor=green,filecolor=green,linkcolor=blue,urlcolor=blue}

\newcommand{\odgovor}[1]{\textcolor{blue}{#1}}

\begin{document}

\title{Dopunite naslov svoga rada\\ \small{Dopunite autore rada}}

\maketitle

\tableofcontents

\chapter{Uputstva}
\emph{Prilikom predavanja odgovora na recenziju, obrišite ovo poglavlje.}

Neophodno je odgovoriti na sve zamerke koje su navedene u okviru recenzija. Svaki odgovor pišete u okviru okruženja \verb"\odgovor", \odgovor{kako bi vaši odgovori bili lakše uočljivi.} 
\begin{enumerate}

\item Odgovor treba da sadrži na koji način ste izmenili rad da bi adresirali problem koji je recenzent naveo. Na primer, to može biti neka dodata rečenica ili dodat pasus. Ukoliko je u pitanju kraći tekst onda ga možete navesti direktno u ovom dokumentu, ukoliko je u pitanju duži tekst, onda navedete samo na kojoj strani i gde tačno se taj novi tekst nalazi. Ukoliko je izmenjeno ime nekog poglavlja, navedite na koji način je izmenjeno, i slično, u zavisnosti od izmena koje ste napravili. 

\item Ukoliko ništa niste izmenili povodom neke zamerke, detaljno obrazložite zašto zahtev recenzenta nije uvažen.

\item Ukoliko ste napravili i neke izmene koje recenzenti nisu tražili, njih navedite u poslednjem poglavlju tj u poglavlju Dodatne izmene.
\end{enumerate}

Za svakog recenzenta dodajte ocenu od 1 do 5 koja označava koliko vam je recenzija bila korisna, odnosno koliko vam je pomogla da unapredite rad. Ocena 1 označava da vam recenzija nije bila korisna, ocena 5 označava da vam je recenzija bila veoma korisna. 

NAPOMENA: Recenzije ce biti ocenjene nezavisno od vaših ocena. Na osnovu recenzije ja znam da li je ona korisna ili ne, pa na taj način vama idu negativni poeni ukoliko kažete da je korisno nešto što nije korisno. Vašim kolegama šteti da kažete da im je recenzija korisna jer će misliti da su je dobro uradili, iako to zapravo nisu. Isto važi i na drugu stranu, tj nemojte reći da nije korisno ono što jeste korisno. Prema tome, trudite se da budete objektivni. 
\chapter{Recenzent \odgovor{--- ocena:} }


\section{O čemu rad govori?}
% Напишете један кратак пасус у којим ћете својим речима препричати суштину рада (и тиме показати да сте рад пажљиво прочитали и разумели). Обим од 200 до 400 карактера.
Rad se bavi istraživanjem stavova programera prema različitim modelima rada u IT industriji. Autori su, na osnovu ankete, sproveli detaljnu empirijsku analizu prikupljenog uzorka, kako bi utvrdili kako se različiti modeli rada odražavaju na organizaciju, produktivnost, zadovoljstvo i saradnju među zaposlenima.

Obrađena su tri glavna modela rada: onsite (rad u kancelariji), remote (rad od kuće/rad na daljinu) i hibridni model koji je kombinacija predhodna dva modela. 

Za svaki model utvrđene su prednosti, ali i nedostaci, potkrepljeni rezultatima ankete koje su prethodno prikazane u tabelama.

Analiza prednosti rada od kuće pokazuje da benefiti mogu biti grupisani u dve kategorije: praktično-ekonomske (ušteda vremena na putovanju do posla, fleksibilnost organizacije radnog dana, smanjenje troškova) i lično-psihološke prednosti (prilagodavanje radu individualnim potrebama, usklađivanje privatnog i profesionalnog života). Najizraženije prednosti, prema mišljenju ispitanika, su ušteda vremena i troškova, fleksibilnost i smanjena količina stresa. Nedostaci rada od kuće uključuju organizaciono-komunikacione izazove (otežana timska komunikacija, sporiji protok informacija i manja spontanost u razmeni neformalnih razgovora) i socijalno-psihološke nedostatke (smanjen osećaj pripadnosti timu, ograničena socijalna interakcija, izolovanost, potencijalno lošije održavanje ličnih veza).

Prednosti rada iz kancelarije su uglavnom bolja saradnja postignuta neposrednom komunikacijom, što dovodi do povećanog osećaja pripadnosti u okviru tima i manje nesporazuma u izvršavanju zadataka. Iz radnih prostorija, programeri imaju direktan pristup opremi, resursima, menadžerskoj i tehničkoj podršci organizacije u kojoj rade, a samim tim je i olakšana briga o bezbednosti podataka jer im se ne pristupa izvan radnog mesta. Analiza nedostataka rada iz kancelarije pokazuje da su izazovi pretežno ekonomske i organizacione prirode (vreme provedeno u putu, otežano upravljanje ličnim obavezama tokom radnog vremena, povećani finansijski troškovi prevoza i hrane), zatim i psiho-fizički faktori poput zamora i stresa, čestog narušavanja fokusa usled učestalih neformalnih razgovora na poslu, i manja fleksibilnost u organizaciji radnog vremena.

Zbog toga autori u ovom radu, na osnovu navedene literature i priloženih rezultata ankete koju su sproveli, dolaze do zaključka da je hibridni (kombinovani) model kompromisno rešenje između ova dva modela koje uspešno kombinuje prednosti oba pristupa, uz ublažavanje njihovih nedostataka.

\section{Krupne primedbe i sugestije}
% Напишете своја запажања и конструктивне идеје шта у раду недостаје и шта би требало да се промени-измени-дода-одузме да би рад био квалитетнији.
Kod velikog broja pasusa ispod tabela koje predstavljaju rezultate ankete, u kojima se opisuju podaci iz tabela, navedeni su pocenti ali ne i od čega su ti procenti (fali ispitanika/ispitanih/uzorka/populacije/...). Osim u delu 3.6.1 Stavovi ispitanika,  gde ste lepo naveli “44.8\% ispitanika” i ceo pasus je ispravno napisan.

Postoje reference na druge tekstove koje ne podkrepljuju tvrdnje u samom radu, tj. često nisu dobro navedene. Na primer, kod obrade modela Rada iz kancelarije (onsite model) u prvom paragrafu navodi se referenca koja prati recenicu:  “U mnogim sektorima, gde je fizičko prisustvo ključno, onsite rad je dugo bio dominantan”. Ova tvrdnja ne postoji u clanku navedenom pod referencom 2, koji se može pronaći na ovom \href{https://www.activtrak.com/blog/pros-and-cons-of-working-from-office/}{linku}.

Za referencu 6 navodi se rad pod naslovom “The Flexible Workplace: Coworking and Other Modern Workplace Transformations.”. Jedini rad koji sam pronasao pod tim naslovom nalazi se na ovom \href{https://link.springer.com/book/10.1007/978-3-030-62167-4}{linku}. Izdavač je Springer a editori su Thomas G. Reio, Jr.(editor serije knjiga), Marko Orel, Ondřej Dvouletý i Vanessa Ratten, koji pripadaju kolektivu “Human Resource Management”. Predpostavljam da su ime autora i izdavača pogrešno navedeni u spisku korišćene literature ovog rada.

Takodje tekst objavljen u “Journal of Business and Psychology”, pod zavedenim brojem 40(3):497–512, a koji se navodi u radu kao literatura pod rednim brojem 8, ima drugačije autore od onih koji su navedeni. Originalan rad možete pronaći na \href{https://link.springer.com/content/pdf/10.1007/s10869-024-09970-7.pdf}{ovom linku}.


\section{Sitne primedbe}
% Напишете своја запажања на тему штампарских-стилских-језичких грешки
U delu 2.1. kod Rada iz kancelarije, u poslednjem pasusu: “Distrakcije poput buke, svakodnevnog putovanja i neplaniranih ometanja...” ili dodajte drugih/ostalih ometanja, ili izmenite rečenicu, jer je distrakcija anglicizam za ometanje.

U delu 3.4.2 gde se piše o nedostacima rada iz kancelarije u prvom pasusu, u zagradama, pri nabrajanju nedostataka navedene su ometanje i distrakcija, jedna do druge, kao dve reci koje imaju potpuno isto značenje i mislim da je jedna od te dve reči suvišna.
Takodje u delu 3.4.2 mislim da treba da pise “...sa vremenskim, organizacionim i ekonomskim opterecenjima...” umesto “...sa vremenskim i organizacionim opterećenjem...” jer ste naveli i povećane troškove kao primer ekonomskog opterećenja.

U delu 3.5.2 -- Socijalna interakcija, pogrešili ste procenat u tekstu za Nedostatak socijalne iterakcije, u rečenici: “Oko 36\% ocenjuje nedostatak socijalne interakcije kao izrazen...”, u tabeli stoji 38\% a u tekstu 36\%, i opet ne piše od čega je procenat.

Poslednja rečenica u zaključku:
“Dobijeni rezultati, u skladu sa relevantnom literaturom, ukazuju na to da će hibridni model rada imati dominantnu ulogu u budućnosti IT industrije, uz potrebu za fleksibilnim i prilagodenim pristupom organizaciji rada”. Opet fleksibilno i prilagodjeno su dosta slične reči i mislim da im nije mesto jednoj do druge.

\section{Provera sadržajnosti i forme seminarskog rada}
% Oдговорите на следећа питања --- уз сваки одговор дати и образложење

\begin{enumerate}
\item Da li rad dobro odgovara na zadatu temu?\\ Da. Rad je u potpunosti odgovorio na sve kriterijume za zadatu temu postavljene na \href{https://www.itkomunikacija.matf.bg.ac.rs/msnr/2025/msnrTeme2025.html}{ovom linku}.
\item Da li je nešto važno propušteno?\\ Nisam primetio da je bilo šta važno propušteno.
\item Da li ima suštinskih grešaka i propusta?\\ Ima grešaka oko referenci i njihovih navođenja. Nema puno jezičkih i gramatičkih grešaka.
\item Da li je naslov rada dobro izabran?\\ Da. Profesorka je odabrala naslov rada.
\item Da li sažetak sadrži prave podatke o radu?\\ Da sažetak dobro uvodi čitaoca u temu koja se obrađuje, i pruža dovoljno dobru predstavu o tome šta je fokus samog rada.
\item Da li je rad lak-težak za čitanje?\\ Rad je lak za čitanje i razumljiv.
\item Da li je za razumevanje teksta potrebno predznanje i u kolikoj meri?\\ Ne. Nije potrebno nikakvo predznanje. 
\item Da li je u radu navedena odgovarajuća literatura?\\ Uglavnom jeste. Sugerisao sam šta mislim da nije dobro navedeno.
\item Da li su u radu reference korektno navedene?\\ Uglavnom jesu, ali ima nekoliko njih koje nisu korektno navedene.
\item Da li je struktura rada adekvatna?\\ Jeste, rad prolazi sva tri modela sistematično, navodi njihove prednosti i nedostatke, i na kraju autori dolaze do zaključka koji je potkrepljen dostupnom literaturom i rezultatima sprovedene ankete.
\item Da li rad sadrži sve elemente propisane uslovom seminarskog rada (slike, tabele, broj strana...)?\\ Sve je u okvirima propisa.
\item Da li su slike i tabele funkcionalne i adekvatne?\\ Da, tabele odgovaraju temi koja se obrađuje.
\end{enumerate}

\section{Ocenite sebe}
% Napišite koliko ste upućeni u oblast koju recenzirate: 
% a) ekspert u datoj oblasti
b) veoma upućeni u oblast
% c) srednje upućeni
% d) malo upućeni 
% e) skoro neupućeni
% f) potpuno neupućeni
% Obrazložite svoju odluku


\chapter{Recenzent \odgovor{--- ocena:} }


\section{O čemu rad govori?}
% Напишете један кратак пасус у којим ћете својим речима препричати суштину рада (и тиме показати да сте рад пажљиво прочитали и разумели). Обим од 200 до 400 карактера.

Rad „Stavovi programera prema radu od kuće i hibridnim modelima“ na početku uvodi čitaoca u oblast kojom se bavi kroz jasno i pregledno objašnjenje osnovnih modela organizacije rada od kuće, rada iz kancelarije i hibridnog načina rada. U uvodnom delu autori postavljaju širi kontekst savremenih promena na tržištu rada, ističući značaj digitalizacije, fleksibilnosti i specifičnost profesije programera, čiji se posao u velikoj meri može obavljati nezavisno od fizičke lokacije. Time se čitaocu pruža dobra osnova za razumevanje daljeg toka rada.

U nastavku rada analizirana je anketa sprovedena među ispitanicima, pri čemu su rezultati prikazani na jasan i sistematičan način, uz upotrebu tabela i grafičkih prikaza. Rezultati ankete ukazuju na izraženu sklonost ispitanika ka hibridnom modelu rada. Opšti stav ispitanika je da je hibridni način rada najkvalitetniji, jer omogućava bolji balans između privatnog i poslovnog života, dok istovremeno ublažava glavne nedostatke ostalih modela. Na taj način se smanjuju problemi poput otežane komunikacije i slabijeg timskog duha karakterističnih za rad od kuće, ali i vremensko i organizaciono opterećenje koje često prati isključiv rad iz kancelarije.

Autori posebno naglašavaju uticaj radnog iskustva na stavove ispitanika, ističući da se iskusniji programeri retko opredeljuju isključivo za rad iz kancelarije. U završnom delu rada razmatraju se stavovi ispitanika o budućnosti organizacije rada u IT industriji, pri čemu se donosi zaključak da je hibridni rad trenutno najprihvaćeniji i najpovoljniji model, naročito u pogledu produktivnosti i kvaliteta timske komunikacije.

\section{Krupne primedbe i sugestije}
% Напишете своја запажања и конструктивне идеје шта у раду недостаје и шта би требало да се промени-измени-дода-одузме да би рад био квалитетнији.
U završnom delu rada moglo bi se jasnije naglasiti postojanje ograničenja sprovedenog istraživanja, naročito u pogledu veličine i strukture uzorka ispitanika. Time bi se preciznije definisao domet dobijenih rezultata i izbegla njihova eventualna šira generalizacija
\section{Sitne primedbe}
% Напишете своја запажања на тему штампарских-стилских-језичких грешки
Rad je uglavnom stilski i štamparski dobro odrađen. Međutim,  povremeno se ponavljaju slične formulacije u opisima prednosti i nedostataka modela rada. Na 7. stranici u prvoj rečenici posle podnaslova 3.4 treba da se govori o prednostima i nedostacima rada iz kancelarije, a napisano je „Analiza odgovora ispitanika sa iskustvom \textbf{rada od kuće} (n=47) pokazuje...“. 



\section{Provera sadržajnosti i forme seminarskog rada}
% Oдговорите на следећа питања --- уз сваки одговор дати и образложење

\begin{enumerate}
\item Da li rad dobro odgovara na zadatu temu?\\
Da. Tema je jasno definisana i dosledno obrađena kroz teorijski i empirijski deo.
\item Da li je nešto važno propušteno?\\
Ne.
\item Da li ima suštinskih grešaka i propusta?\\
Nema. Greške su sitne i zanemarljive.
\item Da li je naslov rada dobro izabran?\\
Da. Naslov potpuno odgovara napisanom radu i zadatoj temi.
\item Da li sažetak sadrži prave podatke o radu?\\
Sažetak jasno navodi cilj, metod (anketu), ključne aspekte analize i opšti zaključak.
\item Da li je rad lak-težak za čitanje?\\
Da.
\item Da li je za razumevanje teksta potrebno predznanje i u kolikoj meri?\\
Ne. Rad je napisan tako da se može razumeti i bez prethodnog znanja. Svi termini koji mogu biti novi čitaocu su objašnjeni.
\item Da li je u radu navedena odgovarajuća literatura?\\
Da. Literatura je relevantna, savremena i tematski povezana sa predmetom istraživanja.
\item Da li su u radu reference korektno navedene?\\
Da. Reference su uredno navedene i dosledno korišćene u tekstu.
\item Da li je struktura rada adekvatna?\\
Da. Rad ima jasnu i odgovarajuću strukturu.
\item Da li rad sadrži sve elemente propisane uslovom seminarskog rada (slike, tabele, broj strana...)?\\
Da.
\item Da li su slike i tabele funkcionalne i adekvatne?\\
Da. Slike i tabele su pregledne, jasno označene i direktno doprinose razumevanju rezultata.
\end{enumerate}

\section{Ocenite sebe}
% Napišite koliko ste upućeni u oblast koju recenzirate: 
% a) ekspert u datoj oblasti
% b) veoma upućeni u oblast
% c) srednje upućeni
% d) malo upućeni 
% e) skoro neupućeni
% f) potpuno neupućeni
% Obrazložite svoju odluku
Smatram da sam \textbf{srednje upućen} u oblast o kojoj rad govori, budući da sam deo IT okruženja i da poznajem veći broj ljudi sa različitim nivoima iskustva i različitim modelima rada. Kroz razgovore i razmenu mišljenja sa kolegama stekao sam uvid u prednosti i nedostatke rada od kuće, rada iz kancelarije i hibridnog modela. Ipak, s obzirom na to da se nalazim na početku svoje profesionalne karijere, nemam dovoljno ličnog radnog iskustva da bih iz sopstvene prakse donosio opšte zaključke.

\chapter{Recenzent \odgovor{--- ocena:} }


\section{O čemu rad govori?}
Cilj ovog rada je da analizira stavove programera u industriji, uočene prednosti i nedostatke, koje se odnose na različite režime rada. Ispitanici se svrstavaju u jednu od 3 kategorije:
\begin{enumerate}
    \item Rad iz kancelarije (eng. onsite)
    \item Rad od kuće (eng. remote)
    \item Hibridni model
\end{enumerate}

Ispitanici su se izjašnjavali povodom nekoliko aspekata kao što su: produktivnost, komunikacija, prekovremen rad... 

\section{Krupne primedbe i sugestije}
\begin{enumerate}

\item U \textbf{tabeli 2} stoji, gde su ispitanici samoprocenjivali, u okviru reda \textbf{svi ispitanici}, polje \textbf{Ocena 1-2} nije lepo sabrano. Isto vazi i za polje \textbf{Ocena 3}.

\item U uvodu \textbf{sekcije 3.3}, treba naglasiti da se broji ispitanika koji imaju iskustva rada od kuce, odnosi i na ispitanike koji su radili u hibridnom režimu. Slična situacija je i u \textbf{sekciji 3.3.1 i 3.3.2}. Potrebno je samo bolje naglasiti našta se ta sekcija odnosi pošto se lako može prevideti i izgubiti pravi kontekst.  

\item U \textbf{sekciji 3.4} se za broj ispitanika sa iskustvom rada od kuće javlja 47, nisam siguran odakle taj broj kada je on bio 50 u prethodnoj sekciji. Mislim da se taj broj odnosi na ljude sa iskustvom rada iz kancelarije, gde su uključeni i ispitanici koji rade u hibridnom režimu.

\end{enumerate}
\section{Sitne primedbe}

Grafikoni bi mogli biti malo boljeg kvaliteta, tj. malo krupniji, lakši za čitanje.

\section{Provera sadržajnosti i forme seminarskog rada}
% Oдговорите на следећа питања --- уз сваки одговор дати и образложење

\begin{enumerate}
\item Da li rad dobro odgovara na zadatu temu?\\
Da.
\item Da li je nešto važno propušteno?\\
Ne.
\item Da li ima suštinskih grešaka i propusta?\\
Da u \textbf{sekciji 1} krupnih grešaka sam naveo.
\item Da li je naslov rada dobro izabran?\\
Da.
\item Da li sažetak sadrži prave podatke o radu?\\
Da.
\item Da li je rad lak-težak za čitanje?\\
Lak za čitanje.
\item Da li je za razumevanje teksta potrebno predznanje i u kolikoj meri?\\
Nije.
\item Da li je u radu navedena odgovarajuća literatura?\\
Jeste.
\item Da li su u radu reference korektno navedene?\\
Jesu.
\item Da li je struktura rada adekvatna?\\
Jeste.
\item Da li rad sadrži sve elemente propisane uslovom seminarskog rada (slike, tabele, broj strana...)?\\
Ispunjeni su svi navedeni uslovi.
\item Da li su slike i tabele funkcionalne i adekvatne?\\
Jesu.
\end{enumerate}

\section{Ocenite sebe}
% Napišite koliko ste upućeni u oblast koju recenzirate: 
% a) ekspert u datoj oblasti
% b) veoma upućeni u oblast
c) srednje upućeni
% d) malo upućeni 
% e) skoro neupućeni
% f) potpuno neupućeni
% Obrazložite svoju odluku


\chapter{Recenzent \odgovor{--- ocena:} }


\section{O čemu rad govori?}
Rad istražuje stavove programera u pogledu lokacije i organizacije rada, fokusirajući se na tri ključna modela u IT industriji: rad iz kancelarije, rad od kuće i hibridni model. Autori analiziraju kako ovi modeli utiču na produktivnost, timsku komunikaciju i balans između privatnog i poslovnog života. Analiza rezultata pokazuje da većina ispitanika preferira hibridni sistem, za koji se predviđa da će biti dominantan u budućnosti IT sektora.

\section{Krupne primedbe i sugestije}
Glavna primedba odnosi se na terminološku i metodološku nepreciznost. U uvodu se pominju „tradicionalni modeli zaposlenja” bez jasne definicije na šta se misli. 

Takođe, postoji logička kontradiktornost: navodi se u uvodu da programeri mogu raditi nezavisno od lokacije, dok se kasnije u delu 2.1  dostupnost resursima navodi kao prednost isključivo kancelarijskog rada. 

U delu 2 se spominju „najčešće primenjivani modeli” gde se navode sva tri modela, a pored njih nigde nema reči o nekim drugim modelima.

U trećem poglavlju nedostaje prikaz demografske strukture uzorka (pol, senioritet...) pre same analize rezultata. U odeljku 3.1 u kategorizaciji iskustva (0--1, 1--3 godine) pominju se brojčane vrednosti godina iskustva, dok se u samom tekstu spominje senioritet npr. junior, a nije precizirano da li junior spada samo u prvu grupu (0--1 godine) ili možda i u drugu (1--3 godine).

Metodološki propust je napravljen i u vizuelnoj prezentaciji podataka u poglavljima 3.3.1  „Prednosti rada od kuće” na slici 1. i 3.3.2 „Nedostaci rada od kuće” na slici 2: grafikoni prednosti i mana rada od kuće koriste različite intervale na osama, što onemogućava objektivno vizuelno poređenje intenziteta odgovora.

Na pojedinim mestima ima nejasnoća, npr. u odeljku 3.5.1. u tabeli 3. ne piše šta koja ocena predstavlja, da li je 1 ili je 5 pozitivna ocena? Takođe je nejasno kako je tolika razlika u komunikaciji u onsite okruženju i u onsite - hibrid okruženju.

\section{Sitne primedbe}
 Slike su nižeg kvaliteta, a skale na grafikonima bi morale biti ujednačene kada se porede različiti grafikoni, u odeljcima 3.3.1 i 3.3.2.
 
 Takođe, primećeno je neslaganje u procentima, npr. u delu 3.5.2 „Socijalna interakcija” između teksta i Tabele 4, u tabeli za ocenu 4-5 za hibrid okruženje se navodi vrednost 38.4, dok je u samom tekstu za to navedena vrednost 36. 
 
 Postoje i neusklađenosti između navođenja skala u tabeli i tekstu, na više mesta. (npr. u delu 3.5.2 u tekstu piše „ocena 1--2”, a u tabelama 4. i 5. je „ocena 2--1”). 

\section{Provera sadržajnosti i forme seminarskog rada}

\begin{enumerate}
\item Da li rad dobro odgovara na zadatu temu?\\
Rad tematski odgovara zadatku, ali mu nedostaje preciznost u definisanju osnovnih pojmova poput „klasičnih” modela.

\item Da li je nešto važno propušteno?\\
Propušten je detaljan opis demografske strukture uzorka.

\item Da li ima suštinskih grešaka i propusta?\\
Postoje faktografske greške u neslaganju procenata između teksta i tabela, kao i vizuelna manipulacija skalama na grafikonima.

\item Da li je naslov rada dobro izabran?\\
Naslov je adekvatan.

\item Da li sažetak sadrži prave podatke o radu?\\
Sažetak je korektan.

\item Da li je rad lak-težak za čitanje?\\
Rad je čitljiv, ali određene sekcije postaju zbunjujuće. Na mestima gde se pojavljuju tabele, potrebno je da prvo ide samo objašnjenje tabele, a onda tabela.

\item Da li je za razumevanje teksta potrebno predznanje i u kolikoj meri?\\
Za samo razumevanje teksta, nije potrebno predznanje.

\item Da li je u radu navedena odgovarajuća literatura?\\
Da, navedena je odgovarajuća literatura

\item Da li su u radu reference korektno navedene?\\
Da, reference su korektne.

\item Da li je struktura rada adekvatna?\\
Struktura je logična, ali bi redosled (prvo tekstualno objašnjenje, pa tabela) bio znatno jasniji.

\item Da li rad sadrži sve elemente propisane uslovom seminarskog rada?\\
Sadrži sve potrebne elemente.

\item Da li su slike i tabele funkcionalne i adekvatne?\\
Tabele su zbunjujuće bez prethodnog konteksta, a grafikoni su jasni, ali preporučujem da se ujednače skale za grafikone koji se porede.
\end{enumerate}

\section{Ocenite sebe}
Srednje sam upućena. Kao student informatike, i zaposlena u IT sektoru poznajem tržište rada i modele organizacije, što mi omogućava da uočim logičke i metodološke propuste u radu.


\chapter{Dodatne izmene}
%Ovde navedite ukoliko ima izmena koje ste uradili a koje vam recenzenti nisu tražili. 

\end{document}
